Påverkas barns narrativa förmåga av vårdnadshavares utbildningsnivå? Analys på mikro- och makrostrukturell nivå - Berthelsen,Kaia Randa; Gustavsson,Ida (2020)
Syfte: Studiens syfte var att öka kunskapen om socioekonomiska faktorers påverkan på barns språkliga förmåga genom att jämföra narrativer producerade av barn vars vårdnadshavare hade olika utbildningsnivå. Metod: Deltagarna i studien var 64 en- och flerspråkiga barn. Inspelningar av deltagarnas produktion av svenska narrativer till bildserier från Multilingual Assessment Instrument for Narratives (MAIN; Gagarina et al., 2012) transkriberades. Narrativerna analyserades på mikrostrukturell nivå i datorprogrammet Systematic Analysis of Language Transcripts (SALT 18 Instructional Version, 2018) utifrån måtten yttrandemedellängd beräknat på ord (MLU), grammatisk komplexitet (SI), lexikal variation (TTR), fel på ordnivå och fel på yttrandenivå. För analys på makrostrukturell nivå användes MAIN:s bedömningsmall. Deltagarna delades in i två grupper utifrån vårdnadshavarnas utbildningsnivå (eftergymnasial utbildning och icke- eftergymnasial utbildning). De två gruppernas resultat jämfördes. Resultat: Inga signifikanta skillnader konstaterades på mikro- eller makrostrukturell nivå mellan barnen vars vårdnadshavare hade eftergymnasial utbildning och barnen vars vårdnadshavare inte hade eftergymnasial utbildning. Slutsats: Resultatet tyder på att vårdnadshavares utbildningsnivå inte påverkar en- och flerspråkiga barns narrativa förmåga på mikro- och makrostrukturell nivå. Resultatet bör tolkas med försiktighet då enbart en aspekt av socioekonomisk status (SES) inkluderades samt att information om de flerspråkiga barnens exponeringstid för svenska saknades.
Keywords: narrativ förmåga; mikro- och makrostrukturell nivå; Multilingual Assessment Instrument for Narratives (MAIN); vårdnadshavares utbildningsnivå; socioekonomisk status (SES)