Cykeln är nyckeln - Integrationen av cykelinfrastruktur i Malmös större kollektivtrafikknutpunkter - Mellin,Jakob (CODEN: LUTVDG/(TVTT-5346)/1-86/2022, 2022)
Kombinerade cykel- och kollektivtrafikresor är en resekombination som har möjligheten att kombinera cykelns flexibilitet med den regionala kollektivtrafikens höga hastighet, för att skapa ett konkurrenskraftigt, hållbart resealternativ gentemot bilen. Genom att underlätta för kombinerade cykel- och kollektivtrafikresor har svenska städer en möjlighet att nå sina mål om att reducera trängsel och miljöutsläpp. För att möjliggöra kombinerade cykel- och kollektivtrafikresor krävs en integration av cykelinfrastruktur vid knutpunkter i kollektivtrafiken. I detta examensarbete har tre olika aspekter studerats av cykelintegrationen studerats: utbudet av cykelparkering, kopplingarna mellan cykelnät och station samt cykelvägarnas utformning med hänsyn till trafiksäkerhet och konflikter mellan cykel och övriga transportslag. Examensarbetet har genomförts som en fallstudie där Malmö Central, Hyllie station samt Södervärn i Malmö har studerats utifrån de tre kvalitetsaspekterna. Examensarbetet syftar dels till att utvärdera stationerna och Malmö, dels ämnar examensarbetet att utvärdera vilka metoder som är lämpliga att använda när integrationen av cykelinfrastruktur utvärderas vid stationer. Utvärderingen av cykelparkeringar har genomförts med två inventeringsmetoder, där typ av cykelparkering, beläggningsgrad och avstånd till närmaste stationsentré varit de studerade parametrarna. Kopplingarna mellan knutpunkt och cykelnät har studerats med hjälp av LTS (Level of Trafic Stress), där varje länk i vägnätets cykelbarhet utvärderats för att skapa en överblicksbild. Konflikter och trafiksäkerhet har studerats genom en analys av olycksstatistiken kring knutpunkterna, samt genom beteendestudier på plats vid varje knutpunkt. I allmänhet finns cykelparkeringar vid alla studerade stationer, men många av cykelparkeringar ger endast begränsad komfort och säkerhet för cyklisterna. Cykelparkeringarna av högre standard är ofta lokaliserade längre bort från stationsentréerna, vilket i vissa fall hämmar deras attraktivitet. Kopplingarna mellan knutpunkt och cykelnät varierar starkt beroende på hur nybyggd stationen är. Utanför de starka cykelstråken är förekomsten av cykelinfrastruktur begränsad, och på flera större vägar saknas cykelinfrastruktur helt. På de starka cykelstråken finns på vissa platser fasta hinder som exempelvis pollare som reducerar cyklisters framkomlighet och trafiksäkerhet. Den fördjupade parkeringsinventeringen konstateras som ett bra verktyg för att inventera det nuvarande utbudet av cykelparkering, samt på vilka avstånd de olika typerna av cykelparkering används i praktiken. LTS-metoden konstateras som ett bra verktyg för att få en överblick gällande styrkor och svagheter i cykelnätet. En önskan lämnas dock för en framtida LTS-metod mer anpassad efter svenska cykelförhållanden. Analysen av olycksstatistik ger en bra överblick över vart olyckskluster har uppstått i närhet till stationerna, men kan inte självständigt användas för att peka ut brister i cykelinfrastrukturen. Beteendestudien gav information om beteenden som uppstått på platsen, men inte varför de uppstått. Vidare är beteendestudien mycket platsberoende, och resultatet för en studerad korsningspunkt kan inte extrapoleras för hela området kring knutpunkten. För utveckling av Malmös knutpunkter rekommenderas parkeringar med högre komfort och säkerhet, cykelanpassning även utanför de starka cykelstråken, cykelpassager där motorfordon måste reducera sin hastighet samt en tydlig visuell separering mellan cyklister och fotgängare.
Keywords: Bicycle integration; Transit hub; Infrastructure design; bicycle parking; bicycle network; Traffic conflict study