Prediktorer för inläggning på intensivvårdsavdelning - Strand,Ellinor; Fredriksson,Fanny (2023)
Bakgrund: Kritisk sjukdom kan definieras som ett tillstånd av svikt i vitala parametrar, vilket ökar risken för oplanerad inläggning på intensivvårdsavdelning (IVA), intrahospitalt hjärtstopp samt död. På vårdavdelning används idag ett standardiserat bedömningsverktyg, National Early Warning Score (NEWS), för att bedöma vitala parametrar. Vid höga NEWS-poäng bör en mobil intensivvårdsgrupp (MIG) kontaktas för vidare bedömning och handläggning. Vid bedömning kan MIG rekommendera att åtgärder vidtas på vårdavdelningen eller inläggning på IVA. Syfte: Syftet med studien var att undersöka om någon eller några av de enskilda vitala parametrarna som ingår vid bedömning av NEWS kan användas för att prediktera inläggning på IVA vid MIG-bedömning. Metod: En kvantitativ forskningsdesign har använts. Bedömningar av MIG från en tidigare prospektiv, icke-experimentell multicenterstudie har analyserats med statistiska analyser för att besvara studiens frågeställningar. Resultat: Totalt inkluderades 383 MIG-bedömningar från 15 sjukhus. Det fanns en signifikant association mellan andningsfrekvens (p=0.008) och syremättnad (p <0.001) i relation till inläggning på IVA. I univariabla regressionsanalyser påvisades för andningsfrekvens oddskvot (OR) 1.33 (konfidensintervall 95 % [CI 95%] 1.08 - 1.64, p=0.009), syremättnad OR 0.75 (CI 95% 0.60 - 0.93, p=0.008), samt medvetande OR 1.26 (CI 95% 1.03 - 1.53, p=0.023) för inläggning på IVA. Efter justering i en multivariabel regressionsanalys påvisades att andningsfrekvens OR 1.04 (CI 95% 1.01-1.07, p=0.021) och syremättnad OR 0.93 (CI 95% 0.90-0.97, p <0.001) var oberoende av övriga vitala parametrar de bästa prediktorerna för inläggning på IVA. För klinisk applicerbarhet testades olika kategoriseringar av andningsfrekvens och syremättnad. En andningsfrekvens på 30 andetag per minut eller högre i kombination med syremättnad på 88 procent eller lägre var den bästa prediktionsmodellen för inläggning på IVA. Konklusion: Trots signifikanta skillnader, kunde ingen stark klinisk relevans påvisas då den diskriminativa förmågan var låg, vilket därmed riskerar att patienter läggs in på IVA i onödan om modellen följs. Resultatet indikerar att vidare forskning bör utforska även andra faktorer än de vitala parametrarna vid MIG-bedömning för att öka den kliniska applicerbarheten.
Keywords: Intenivvårdsinläggning; mobil intensivvårdsgrupp; prediktorer; vitala parametrar