Det beror på var du yttrar dig, eller? - Särskilt om avvägningen mellan yttrandefriheten och skyddet för den enskildes anseende på sociala medier i ljuset av ett avgörande från Svea hovrätt - Ericsson,Tora (2025)
När metoo-rörelsen fick sitt genombrott i Sverige år 2017 förändrades det offentliga samtalet på internet. Sociala medier används under denna period i stor utsträckning för att dela personliga berättelser. I ett av de mest uppmärksammade målen publicerade en journalist ett flertal inlägg på sociala medier där en medieman utpekades som våldtäktsman. Publiceringarna resulterade i en fällande dom för grovt förtal av Svea hovrätt. Målet belyser den avvägning som uppstår när yttranden på sociala medier vägs mot skyddet för den enskildes anseende. Målet är av särskilt intresse då det illustrerar hur långt yttrande-friheten kan sträcka sig när privatpersoner deltar i det offentliga samtalet på sociala medier i ett sammanhang präglat av ett starkt samhällsintresse i anslutning till metoo-rörelsen. Syftet med uppsatsen är att analysera hur Svea hovrätt gör avvägningen mellan yttrandefriheten och skyddet för den enskildes anseende. Vidare är uppsatsens syfte att belysa hur denna avvägning kan förstås i relation till yttrande-frihetens syfte i en demokratisk rättsstat och det offentliga samtalet på sociala medier. Följande frågeställning formuleras utifrån syftet: Hur gör Svea hovrätt avvägningen mellan yttrandefrihet och skyddet för den enskildes anseende, och hur kan denna avvägning förstås i relation till yttrandefrihetens syfte i en demokratisk rättsstat och det offentliga samtalet på sociala medier? Frågeställningen besvaras med en rättsdogmatisk metod med analytiska och kritiska inslag. Det analytiska och kritiska perspektivet motiveras likväl av ett rättssäkerhetsintresse. Uppsatsen behandlar yttrandefrihetens rättsliga skydd samt den svenska förtalsregleringens utformning. Svea hovrätts resonemang analyseras mot bakgrund av detta. Uppsatsen visar att Svea hovrätt genomför en restriktiv avvägning i förhållande till yttrandefriheten på sociala medier. Svea hovrätt konstaterar att utpekandet av den enskilde innebär ett allvarligt ingrepp på dennes anseende och konstaterar att yttrandena inte är försvarliga, trots att uppgifterna publicerats i ett sammanhang präglat av metoo-rörelsen. Slutsatsen är att Svea hovrätt ger skyddet för den enskildes anseende företräde framför yttrandefriheten i den aktuella avvägningen. Svea hovrätts resonemang innebär att yttranden på sociala medier bedöms under strängare rättsliga förutsättningar än yttranden i traditionella grundlagsskyddade medier. Avväg-ningen kan därmed förstås som ett uttryck för en mer försiktig syn på yttran-defrihetens räckvidd i sociala medier. Sammantaget tydliggör uppsatsen spän-ningen som uppstår mellan yttrandefrihetens syfte i en demokratisk rättsstat och skyddet för den enskildes anseende när det handlar om det offentliga sam-talet på sociala medier.
Keywords: konstitutionell rätt; yttrandefrihet; förtal; straffrätt