Den upplevda tryggheten i Helsingborgs kollektivtrafik - Ljunghall,Karl; Olofsson,Jakob (2026)
Denna studie undersöker den upplevda tryggheten i kollektivtrafiken inom Helsingborg. Syftet med studien är att identifiera faktorer som kan både öka och minska upplevelsen av trygghet i kollektivtrafiken, och på så sätt även identifiera hur den upplevda tryggheten i Helsingborg kan förbättras. Miljöer, situationer och omständigheter som upplevs särskilt otrygga identifieras och analyseras därför för att sedan dra slutsatser om vilka åtgärder som kan bidra till en högre nivå av upplevd trygghet, utan att påverka den faktiska säkerheten. Studien genomfördes som en enkätstudie med underlag från en litteraturstudie. Litteraturstudien bygger på tidigare forskning, offentliga rapporter samt trygghetsundersökningar med fokus på kollektivtrafiken och den upplevda tryggheten. Enkäten var webbaserad med fokus på personer som har använt och regelbundet använder Helsingborgs kollektivtrafik och dess funktioner. Totalt deltog 84 personer med varierande kön och åldrar. Resultatet visar att upplevelsen av trygghet varierar beroende på tid på dygnet, geografisk plats samt respondenternas kön och ålder. Generellt upplevde kvinnor en lägre nivå av trygghet jämfört med män, särskilt under kvälls- och nattid samt i folktomma situationer. Faktorer som belysning, oregerliga personer, berusade personer och avsaknad av personal framkom som återkommande orsaker till upplevd otrygghet. Resultatet visar även hurHelsingborg central och vissa stadsdelar med ett högre problemindex upplevs som mer otrygga av respondenterna. Där värdet på problemindexet är ett mått på hur tryggheten upplevs i olika delar av Helsingborg. Studien visar därför hur trygghetsskapande åtgärder som förbättrad ljussättning, ökad närvaro av personal och striktare biljettkontroller kan bidra till en ökad nivå av trygghetskänsla. Digitala lösningar, exempelvis en trygghetschatt där resenärerna kan ta kontakt med personal vid en otrygg situation, där chatten underlättar kontakten mellan resenären och personalen. Åtgärden identifierades som en rimlig lösning då liknande åtgärder testats inom kollektivtrafiken i andra regioner. Detta kan leda till en bättre möjlighet att rapportera situationer, vilket i sin tur kan bidra till den upplevda tryggheten. Slutsatsen är att den upplevda tryggheten inom Helsingborgs kollektivtrafik påverkas av både sociala och fysiska faktorer. För att skapa ett mer tillgängligt kollektivtrafiksystem krävs fler trygghetsskapande åtgärder med fokus på utsatta miljöer, ökad social kontroll och förbättrad tillgänglighet till trygghetsfunktioner.
Keywords: Kollektivtrafik; Upplevd trygghet; Enkätstudie; Helsingborg; Trygghetsskapande åtgärder; Urvalsbias.