Alternativa hypoteser i rättskedjan - Förundersökning, försvar och bevisprövning
(2014) LAGM01 20142Department of Law
- Abstract (Swedish)
- In a criminal process the main hypothesis and the alternative hypotheses are of great importance. The prosecutor uses hypotheses of both kinds at the preliminary investigation to examine how events have unfolded. The defense also contributes to the procedure and to the hypotheses formation during the preliminary investigation and the court process. When the defense formulates alternative hypotheses to the statement of the criminal act as charged, they are always in favor of the suspect. These hypotheses are designed to inflict doubt in the case. The court assessments in criminal cases are also based on multiple working hypotheses. The standard of evidence "beyond reasonable doubt”, requires the court to form hypotheses. For the prosecution... (More)
- In a criminal process the main hypothesis and the alternative hypotheses are of great importance. The prosecutor uses hypotheses of both kinds at the preliminary investigation to examine how events have unfolded. The defense also contributes to the procedure and to the hypotheses formation during the preliminary investigation and the court process. When the defense formulates alternative hypotheses to the statement of the criminal act as charged, they are always in favor of the suspect. These hypotheses are designed to inflict doubt in the case. The court assessments in criminal cases are also based on multiple working hypotheses. The standard of evidence "beyond reasonable doubt”, requires the court to form hypotheses. For the prosecution to be successful, the standard of evidence requires that all reasonable hypotheses must be investigated and ruled out.
This paper examines some of the procedural rules and principles that are relevant to hypothesis formation in the criminal process. Hypothesis formation has a close relationship to the size of the investigation. A material of great content imposes additional alternative hypotheses to the statement of the criminal act as charged. The assessment base thus becomes more solid if the enquiry is complete, which increases the possibility to arrive at a proper conclusion in the case. Therefore, many of the rules examined in this paper addresses how the prosecutor, the defense and the court, contribute to the investigation and how they make sure that no relevant aspects of the case have been left out. For example, the prosecutor’s principle of objectivity, the accused's right to control and the court’s responsibility to enrich the investigation will be examined. The aim of this paper is to investigate how different hypotheses should be investigated and handled within the criminal process.
To connect the examination to a specific case, this paper discusses the criminal investigation and court procedures in a case called “fallet Ulf”. In that case, it was clear that the hypotheses construction and the gathering of evidence had been ineffective. This resulted in an erroneous judgment. Both the Parliamentary Ombudsman and the Office of the Chancellor of Justice have investigated the case. The results of these investigations are applied in this paper to illustrate the rules of procedure and to discuss how unsuccessful hypotheses formations can affect the outcome of a case. The paper ends with a discussion of the procedural rules investigated and their contained strengths and weaknesses. One of the conclusions to be drawn from this paper is that all actors in the legal process in different ways contribute to the investigation and hypothesis formation. This is a strength within the system. This collective work is of great importance when it comes to ascertain that the assessment base is solid. It is also concluded that the court review of the preliminary investigation and the way it is conducted can be strengthened even further. (Less) - Abstract (Swedish)
- I straffprocessen har huvudhypoteser och alternativa hypoteser en central betydelse. Hypoteser av båda slagen uppställs av åklagaren vid förundersökningen för att utreda vad som hänt i det aktuella fallet. Även försvaret bidrar till utredningen och hypotesarbetet under förundersökningen och i domstolsprocessen. Försvarets bidrag utgör alternativa hypoteser till åklagarens gärningsbeskrivning och dessa talar för den misstänktes eller tilltalades oskuld. Hypoteserna är ägnade att ”så tvivel” i målet. Domstolens rättskipande verksamhet i brottmål bygger i stor utsträckning på ett hypotesarbete. Det ligger i beviskravet ”bortom rimligt tvivel” att samtliga rimliga hypoteser måste utredas och uteslutas för att åtalet ska vara styrkt.
Denna... (More) - I straffprocessen har huvudhypoteser och alternativa hypoteser en central betydelse. Hypoteser av båda slagen uppställs av åklagaren vid förundersökningen för att utreda vad som hänt i det aktuella fallet. Även försvaret bidrar till utredningen och hypotesarbetet under förundersökningen och i domstolsprocessen. Försvarets bidrag utgör alternativa hypoteser till åklagarens gärningsbeskrivning och dessa talar för den misstänktes eller tilltalades oskuld. Hypoteserna är ägnade att ”så tvivel” i målet. Domstolens rättskipande verksamhet i brottmål bygger i stor utsträckning på ett hypotesarbete. Det ligger i beviskravet ”bortom rimligt tvivel” att samtliga rimliga hypoteser måste utredas och uteslutas för att åtalet ska vara styrkt.
Denna uppsats undersöker några av de regler och principer som är relevanta för hypotesbildningen i brottmålsprocessen. Hypotesbildningen i ett mål har en nära koppling till utredningens bredd. Ett brett material medför fler alternativa hypoteser till åklagarens gärningsbeskrivning. Bedömnings-underlaget blir alltså mer omfattande vilket leder till att möjligheterna att komma till en korrekt slutsats blir större. Många av de regler som undersöks i uppsatsen handlar därför om hur rättskedjans aktörer; åklagaren, försvaret och domstolen, berikar utredningsmaterialet och gör det fullständigt. Som exempel kan nämnas att principen om åklagarens objektivitet, den tilltalades rätt till insyn samt rättens ansvar för utredningen i målet kommer att tas upp. Syftet är att undersöka hur olika hypoteser bör utredas och hanteras inom straffprocessen.
För att koppla de granskade reglerna till ett konkret fall diskuteras ett mål som har kallats för ”fallet Ulf”. I det målet var det tydligt att hypotesbildning och materialinsamling inte fungerade. Detta ledde till att domen blev felaktig. Fallet har utretts av både Justitieombudsmannen och Justitiekanslern. Resultatet av dessa granskningar används i denna uppsats för att åskådliggöra reglerna och för att beskriva hur utfallet kan bli när hypotesbildningen inte fungerar.
Uppsatsen utmynnar i en diskussion om regelverket samt vilka styrkor och svagheter det innehåller. En av uppsatsens slutsatser är att regelverkets största styrka är att samtliga aktörer i rättskedjan på olika sätt bidrar till utredning och hypotesbildning. Detta gemensamma arbete medför ett flertal kontrollmöjligheter som främjar att förundersöknings- och processmaterialet blir fullständigt. Samtidigt dras slutsatsen att domstolens kontroll av förundersökningen kan stärkas ytterligare. (Less)
Please use this url to cite or link to this publication:
http://lup.lub.lu.se/student-papers/record/4924391
- author
- Wadman, Leon LU
- supervisor
- organization
- alternative title
- Alternative hypotheses in criminal justice - Preliminary investigation, defense and evaluation of evidence
- course
- LAGM01 20142
- year
- 2014
- type
- H3 - Professional qualifications (4 Years - )
- subject
- keywords
- straffrätt criminal law civil and criminal procedure hypoteser processrätt straffprocess bevisvärdering bevisprövning hypotesmetoden värdemetoden temametoden insyn försvar försvarsrättigheter rättvis rättegång felaktigt dömda rättssäkerhet
- language
- Swedish
- id
- 4924391
- date added to LUP
- 2015-04-21 14:38:27
- date last changed
- 2015-04-21 14:38:27
@misc{4924391, abstract = {{I straffprocessen har huvudhypoteser och alternativa hypoteser en central betydelse. Hypoteser av båda slagen uppställs av åklagaren vid förundersökningen för att utreda vad som hänt i det aktuella fallet. Även försvaret bidrar till utredningen och hypotesarbetet under förundersökningen och i domstolsprocessen. Försvarets bidrag utgör alternativa hypoteser till åklagarens gärningsbeskrivning och dessa talar för den misstänktes eller tilltalades oskuld. Hypoteserna är ägnade att ”så tvivel” i målet. Domstolens rättskipande verksamhet i brottmål bygger i stor utsträckning på ett hypotesarbete. Det ligger i beviskravet ”bortom rimligt tvivel” att samtliga rimliga hypoteser måste utredas och uteslutas för att åtalet ska vara styrkt. Denna uppsats undersöker några av de regler och principer som är relevanta för hypotesbildningen i brottmålsprocessen. Hypotesbildningen i ett mål har en nära koppling till utredningens bredd. Ett brett material medför fler alternativa hypoteser till åklagarens gärningsbeskrivning. Bedömnings-underlaget blir alltså mer omfattande vilket leder till att möjligheterna att komma till en korrekt slutsats blir större. Många av de regler som undersöks i uppsatsen handlar därför om hur rättskedjans aktörer; åklagaren, försvaret och domstolen, berikar utredningsmaterialet och gör det fullständigt. Som exempel kan nämnas att principen om åklagarens objektivitet, den tilltalades rätt till insyn samt rättens ansvar för utredningen i målet kommer att tas upp. Syftet är att undersöka hur olika hypoteser bör utredas och hanteras inom straffprocessen. För att koppla de granskade reglerna till ett konkret fall diskuteras ett mål som har kallats för ”fallet Ulf”. I det målet var det tydligt att hypotesbildning och materialinsamling inte fungerade. Detta ledde till att domen blev felaktig. Fallet har utretts av både Justitieombudsmannen och Justitiekanslern. Resultatet av dessa granskningar används i denna uppsats för att åskådliggöra reglerna och för att beskriva hur utfallet kan bli när hypotesbildningen inte fungerar. Uppsatsen utmynnar i en diskussion om regelverket samt vilka styrkor och svagheter det innehåller. En av uppsatsens slutsatser är att regelverkets största styrka är att samtliga aktörer i rättskedjan på olika sätt bidrar till utredning och hypotesbildning. Detta gemensamma arbete medför ett flertal kontrollmöjligheter som främjar att förundersöknings- och processmaterialet blir fullständigt. Samtidigt dras slutsatsen att domstolens kontroll av förundersökningen kan stärkas ytterligare.}}, author = {{Wadman, Leon}}, language = {{swe}}, note = {{Student Paper}}, title = {{Alternativa hypoteser i rättskedjan - Förundersökning, försvar och bevisprövning}}, year = {{2014}}, }